![durere-de-splina](/assets/uploads/files/images/durere-de-splina-2.jpg)
Durerile de splina pot fi inselatoare pentru ca uneori problema care le genereaza nu provine de la organul in cauza, ci din alte zone adiacente. In astfel de situatii, durerea de splina este radianta, ceea ce inseamna ca se simte la nivelul splinei, dar sursa ei este in alta parte, fiind cauzata de alte afectiuni care nu au neaparat legatura cu acest organ.
Cu toate acesta, durerile de splina isi au in multe cazuri originea chiar in zona in care se manifesta, iar cauzele pot fi mai mult sau mai putin grave. Daca vreti sa intelegeti mai bine care sunt cauzele si mecanismele care declanseaza durerea de splina, va recomandam acest material in care vom vorbi pe larg despre acest subiect.
Cum puteti recunoaste durerile de splina
Durerile de splina se manifesta intotdeauna in partea stanga a abdomenului, sub coaste, acolo unde este localizat acest organ. Evident, vorbim despre splina care este un organ in greutate de aproximativ 250 de grame, pe care multi il considera mai putin important, intrucat se poate trai fara probleme si in lipsa lui. Aceasta nu inseamna insa ca durerea de splina poate fi neglijata, intrucat problemele la nivelul acestui organ pot fi foarte grave. De asemenea, sa nu uitam ca durerea de splina isi poate avea originea in alta zona, iar cauzele pot fi mai severe decat ar parea la prima vedere.
In functie de cauze, durerile de splina se pot manifesta ca un mic disconfort in partea superioara stanga a abdomenului, iar alteori se simt ca o intepatura care devine mai ascutita la fiecare inspiratie. In cazurile foarte grave, durerea de splina poate fi atat de puternica incat ingreuneaza respiratia.
Posibile cauze pentru durerea de splina
Splina este o componenta a sistemului imunitar, avand rolul de a filtra sangele de celulele deteriorate sau imbatranite, de a depozita hemoglobina din globulele rosii „dezafectate” si de a recupera fierul pentru a fi folosit in producerea de globule rosii noi. In acelasi timp, splina produce anumite substante pe care organismul le foloseste pentru a lupta impotriva agentilor patogeni si, totodata, se constituie intr-o rezerva de sange la care organismul poate apela in anumite situatii limita.
Avand in vedere rolurile acestui organ, durerea de splina poate aparea in cazul unor infectii acute sau cronice, fiind insotita si de alte simptome, in functie de zona in care este localizata infectia.
De asemenea, durerile de splina apar frecvent in conditii de efort, ce duce la o crestere a cantitatii de celule care trebuie reciclate. Se depaseste astfel „capacitatea de prelucrare” a acestui organ si astfel se explica durerea de splina care apare cand organismul este intens solicitat fizic.
Traumatismele sunt o alta cauza care poate genera dureri de splina, iar acestea e posibil sa apara si in conditii de oboseala accentuata, dar si de hemoragie severa.
![durere-splina](/assets/uploads/files/images/durere-splina.jpg)
Afectiuni asociate cu dureri de splina
Exista si o serie de boli care pot cauza dureri de splina, atat prin afectarea directa a acestui organ, cat si prin cea a unor structuri anatomice adiacente.
Constituie cea mai frecventa cauza pentru durere de splina, intrucat este la randul sau determinata de o gama variata de factori. Splenomegalia este caracterizata prin marirea splinei ca urmare a unui proces inflamator, aceasta putand ajunge chiar sa isi dubleze greutatea. De multe ori, spelnomegalia este asimptomatica, astfel ca durerile de splina apar cand aceasta este foarte inflamata. Splenomegalia nu este o boala in sine, ci o consecinta a altor probleme, precum infectiile, ciroza hepatica, leucemia si alte boli hematologice, anemia, artrita reumatoida, lupusul eritematos si alte afectiuni inflamatorii.
Toate acestea, prin diverse mecanisme, determina inflamarea splinei si aparitia durerilor.
Si de aceasta data, durerea de splina are la baza o infectie, insa in cazul de fata se formeaza o colectie de puroi, care poate provoca si inflamatie. Abcesul splenic se poate forma in interiorul sau pe suprafata splinei, uneori infectia provenind din alta zona a corpului, alteori fiind cauzata de bacterii care ajung direct in splina. Pe langa durerea de splina, abcesul splenic se mai manifesta prin febra, frisoane si transpiratie abundenta, iar in cazurile usoare se poate vindeca doar cu tratament antibiotic.
Dupa cum spuneam, splina este un organ bogat vascularizat, asa ca riscul aparitiei unui astfel de eveniment este mai mare decat in cazul altor organe. La fel ca in cazul infarctului miocardic ce afecteaza muschiul inimii, infarctul splenic se produce cand un vas de sange ce iriga splina se infunda din cauza unui cheag, a unei placi de aterom sau ca urmare a obstructionarii de orice fel a circulatiei in vasul respectiv. In acest mod, o portiune din splina nu mai primeste sange oxigenat, iar tesutul incepe sa se necrozeze. Durerile de splina sunt un simptom obisnuit in astfel de situatii si unul din motivele pentru care pacientii se adreseaza medicului.
In acest caz este vorba de o urgenta medicala ce necesita interventie specializata cat mai curand posibil, deoarece ruptura de splina produce o hemoragie interna masiva. Cel mai adesea, ruptura de splina se produce in urma unui traumatism grav, ce poate surveni in urma unui accident de circulatie, a caderii de la inaltime sau a unei accidentari pe terenul de sport. Durerea de splina este acuta, fiind insotita de cresterea ritmului cardiac si de o scadere a tensiunii arteriale pe fondul hemoragiei interne. In astfel de situatii, principala prioritate este oprirea hemoragiei, iar pentru aceasta este necesara o interventie chirurgicala ce impune de multe ori indepartarea splinei.
-
Chisturile si formatiunile tumorale
La nivelul splinei se pot forma mici saculeti cu lichid ce poarta denumirea de chisturi, care nu prezinta intotdeauna un risc, iar de multe ori sunt chiar asimptomatici. Pe de alta parte, pot insa constitui o alta cauza pentru durerile de splina atunci cand cresc in dimensiuni, se inmultesc sau se sparg.
Totodata, pe splina e posibil sa apara si formatiuni tumorale benigne sau maligne, care provoaca inflamatie si durere si trebuie neaparat investigate. Spunem aceasta pentru ca unele din aceste formatiuni pot fi de natura canceroasa, iar acest detaliu se poate stabili doar dupa efectuarea unei biopsii si a examenului histopatologic asupra fragmentului de tesut prelevat prin aceasta procedura.
Cum se poate preveni durerea de splina
Durerile de splina pot fi prevenite printr-un stil de viata echilibrat, bazat pe o alimentatie sanatoasa, miscare si odihna. Alimentatia sanatoasa ofera organismului vitamine minerale si substante antioxidante care intaresc sistemul imunitar si imbunatatesc calitatea sangelui, evitandu-se astfel suprasolicitarea splinei. Miscarea imbunatateste circulatia si ajuta la mentinerea unei greutati normale, fiind benefica astfel si pentru sanatatea splinei, intrucat reduce riscul de infarct splenic. Nu trebuie totusi sa exagerati in aceasta privinta sau sa practicati constant activitati fizice foarte solicitante, intrucat acestea pot provoca dureri de splina. De asemenea, protejati-va pe cat de mult posibil de accidentari care pot provoca traumatisme la nivelul splinei si renuntati la fumat, care constituie un alt factor de risc.
Nu in ultimul rand, odihniti-va suficient dormind 7-8 ore pe noapte si acordandu-va o perioada de pauza si recuperare dupa activitatile fizice intense sau dupa o perioada mai incarcata, in care nu ati avut timp sa va relaxati.
Daca totusi va confruntati frecvent cu dureri de splina, este recomandat ca va adresati cat mai curand unui medic, pentru identificarea cauzei si evitarea complicatiilor.